Historia litteraria a XVIII. században

Tudományos tanácskozás Faludi Ferenc születésének 300., Tarnai Andor halálának 10. évfordulója alkalmából

Budapest, 2004. október 12–14.

Illyés Gyula Archívum (MTA Irodalomtudományi Intézet)
Budapest, VI., Teréz krt. 13., I. em., Díszterem

2004. október 12. (szerda)

9.00—13.00
Megnyitó
Kecskeméti Gábor: A historia litteraria korai történetéhez

Faludi Ferenc

Szathmári István: Faludi, a stílusújító
Szabó Ferenc: Pázmány és Faludi. A sztoicizmus, az Imitatio Christi és a Lelkigyakorlatok hatása moralizáló írásaikban
Szörényi László: A Történetek az Szûz Máriárul forráskérdései

Tusnády László: Az olasz mûvelõdés Faludinál
Hölvényi György: Faludi Ferenc és a katolikus felvilágosodás
Vogel Zsuzsa: Faludi (olvasó)közönsége

15.00
Historia litteraria a XVIII. században
Kiállításmegnyitó az ELTE Egyetemi Könyvtárban (Budapest, V., Ferenciek tere 6., II. em.)

16.30—18.00
A magyar irodalomtörténetírás kialakulása

Margócsy István: A historia litteraria mûfajának alkalmazása a magyar nyelvû irodalomra
Dávidházi Péter: Az irodalomtörténészi feladatértelmezés Wallaszkytól Toldyig
Kovács József László: “Additamenta et supplementa”. Néhány XVIII. századi kiegészítés Czvittinger Dávid Specimenjéhez

2004. október 13. (csütörtök)

9.00—12.40

Balázs Mihály: Az unitáriusok “magyar Istene” (Kénosi Tõzsér János egyháztörténeti koncepciója)
Bretz Annamária: Idézetek a Magyar Athenasban
Petrõczi Éva: Elfogultságok és elfogulatlanságok a Magyar Athenasban
Lõkös Péter: Johann Seivert Nachrichten von siebenbürgischen Gelehrten und ihren Schriften címû életrajzi lexikona

Balogh Piroska: Lexikonok és narratívák. Schedius Lajos irodalomtörténet-írói kísérletei
Lipp Veronika: Belnay György Alajos latin nyelvû magyar historia litterariája
Nagy Zsófia Borbála: Magyar írónõk életrajzai a XVIII–XIX. század fordulóján
Fenyõ István: Magyar nyelvû irodalomtörténetek a XIX. század elején

14.00—18.00

Irodalomelméleti és kritikai törekvések

Bartók István: Magyar szerkesztésû humanista grammatikák ismerete a XVIII. században
Knapp Éva: Deményi László irodalomelméleti segédletei (1734–1754)
Debreczeni Attila: A kassai Magyar Museum irodalomszemlélete
Czibula Katalin: “erõltetlek mind azon által Szép Magyarságodra”. Magyar Hírmondó 1784 – Révai – Barczafalvi

Gyapay László: Viták a kritikusi felhatalmazás körül
Borbély Szilárd: J. J. Eschenburg és J. G. Sultzer hazai recepciója
Kilián István: A képvers elmélete és kritikája
Kakucska Mária, H.: Révai Miklós kézírásos Plánuma és Orczy József

20.00

Bucolica Hungarica. Faludi Ferenc és a magyarországi rokokó
A Musica Historica együttes hangversenye a Petõfi Irodalmi Múzeumban (Budapest, V., Károlyi M. u. 16., Díszterem)

2004. október 14. (péntek)

9.00—12.40

Hász-Fehér Katalin: A magyar nyelvûség programjai a XVIII. század végén
Dukkon Ágnes: A magyar nyelvûség programjának néhány korai példája
Hegedûs Béla: Kalmár György a magyar nyelv származásáról
Thimár Attila: Lingua et Litteraria

Király Emõke: Szerzõk, mûvek, bírálók az Aranka-levelezésben
Bíró Annamária: Aranka György: Szerepértelmezés és irodalmi gyakorlat
Pintér Márta Zsuzsanna: Dráma- és színházdefiníciók a XVI–XVIII. században. A magyar nyelvû mûfajelmélet kezdetei
Szelestei N. László: A historia litteraria az oktatásban és a tudóslevelezésben

14.00—19.00
Az elkülönülõ irodalomtudomány és a közönség

Penke Olga: Az olvasó kiválasztása Bessenyei György elõszavaiban
Demeter Zsuzsanna: Gyöngyösi az olvasói ízlés tükrében	
Egyed Emese: Ihletmodellek, verses írósorolók
Nagy Júlia: A XVIII. század végi irodalomelméleti tanulmányok, viták hatása a református diák-irodalomra

Voigt Vilmos: Historia litterarum populorum
Csörsz Rumen István: A Régi Magyar Közbeszéd Tára. Szirmay Antal: Hungaria in parabolis (1804, 1807)
Hermann Zoltán: Egy tanulságos példa: Szilcz István kéziratos népmesegyûjteménye 

Labádi Gergely: “Meg-irott könyv” és “nyomtatott ének”. A kéziratos és nyomtatott kultúráról a XVIII. század utolsó harmadában
János-Szatmári Ildikó: A drámagyûjtemény mint viselkedési kézikönyv
János-Szatmári Szabolcs: Szomorújáték, érzékenyjáték, rajzolat. A XVIII. század népszerû drámái

A tanácskozást rendezi:

MTA Irodalomtudományi Intézet, XVIII. századi Osztály
xviii@iti.mta.hu